Впиши название любой понравившейся книги,
и посмотри, какие книги наиболее всего на нее похожи.
Книги, похожие на «Pamela Whitby, Turvalise internetikäitumise käsiraamat lapsevanematele»
„Keha peab arvet“ räägib sellest, kuidas traumad mõjutavad vaimu ja keha, tervet inimese elu. Bessel van der Kolk, üks maailma juhtivaid traumauurijaid, on kirjutanud raamatu traumaatilise kogemuse toimemehhanismidest, võimalustest erinevat liiki traumadega toime tulla ning millised on viimaste aastakümnete avastused ning läbimurded traumade uurimisel ja ravis. „Keha peab arvet“ sisaldab suure hulga juhtumikirjeldusi, mis aitavad mõista erinevate traumade olemust ja võimalikke lahendusi, mis teeb sellest väärtusliku lugemise nii asjatundjatele kui sarnaste kaebustega inimestele.Bessel van der Kolk (snd 1943) on USA psühhiaater, kes on töötanud mh Harvardi Meditsiinikoolis ja andnud loenguid ülikoolides üle maailma. Van der Kolki peamine uurimisvaldkond on traumad ning posttraumaatiline stressihäire, ta on uurinud traumadest taastumist nii laste kui täiskasvanute puhul ning oli üks esimese teadlasi, kes uuris trauma mõju kehale ajukuvamisseadmete abi. „Keha peab arvet“ on üks viimaste aastate tähelepanuväärsemaid ja tõlgitumaid populaarteaduslikke psühhiaatriaraamatuid.
Kuidas öelda oma lapsele „ei“ viisil, mis oleks ühelt poolt kindel ja selge, teiselt poolt aga armastav?
Meie meelel on suurem infotöötlusvõime kui kõigil Maal leiduvatel arvutitel, ruuteritel ja internetiühendustel kokku. Näiteks on aju tillukeses, umbes liivatera suuruses tükikeses sada tuhat neuronit ja miljard sünapsi, mis kõik omavahel infot vahetavad. Aju on meele superarvuti, mis võib siduda sada triljonit bitti infot.Niisiis on meie kasutuses hämmastav võimsus, aga kuidas me seda kasutame? Meelt saaks kasutada palju paremini. Umbes poole ärkveloleku ajast mõtleme millelegi muule kui hetkel toimuvale. Sageli püüame teha mitut asja korraga, kuid hiljutised uuringud näitavad, et selline rööprähklemine vähendab märkimisväärselt meie üldist jõudlust.Me teadvustame vaid murdosa sellest, mida mõtleme, tunneme ja tajume, seepärast me enamasti ei märkagi, kuidas käitume ja miks just ühel või teisel moel. Seda võiks võrrelda olukorraga, kus meie käsutuses on suur moodne kruiisilaev, kuid ookeanireisi asemel popsutame sellega ainult sadama läheduses.Meel töötab suurema osa ajast automaatselt. Me ei teadvustagi seda ja püsime seetõttu harjumuste kitsas ringis. Vaimselt, emotsionaalselt ja käitumuslikult toimime ikka nii nagu alati – ja ka tulemus on selline nagu alati.Mõnikord õnnestub küll piiridest välja murda ja midagi teisiti teha, kuid suure tõenäosusega ei saa neist uutest lahendustest ja headest kavatsustest harjumust ning automaatrežiim jätkub. Siiski saame palju paremini toimida, tuleb ainult õppida oma meelt tõhusamalt kasutama.Selle raamatu eesmärk on aidata meelel automaatrežiimist sagedamini välja tulla. Seda on võimalik teha ja see muudab elu palju paremaks. Muutume paindlikumaks, meie suhted on tugevamad ja me suudame ootamatute olukordadega paremini toime tulla. Oleme erksamad, elavamad ja loovamad. Selleks on vaja pühenduda raamatus toodud nõuannetele vaid 10 minutit päevas.
416 lkTeadlased on üle kümnendi püüdnud töötada välja „roosat tabletti“, mis mõjuks naistele nagu Viagra meestele. Miks pole see õnnestunud? See raamat teeb selgeks, miks säärasest tabletist ei leia kunagi lahendust.New York Timesi bestseller „Leia oma kirg“ on ladusas keeles kirjutatud teaduslik ülevaade naiste seksuaalsuse toimimisest. Teadusuuringud näitavad, et rahuldava seksielu saavutamisel pole tähtsaimaks faktoriks mitte see, mida ja kuidas voodis teed, vaid see, mis tundeid see sinus tekitab. See tähendab, et stress, meeleolu, usaldus ja kehapilt pole naiste seksuaalse heaolu kõrvalised faktorid, vaid asuvad selle keskmes. Kui neid tunned ja mõjutada oskad, saad luua endale parema ja nauditavama seksielu kui võimalikuks pidasid.„Raamatu „Leia oma kirg“ lubadus on see: ükskõik kus sa oma seksuaalsel rännakul parajasti oled, kas sul on vapustav seksielu ja tahad selle vapustavust laiendada või oled raskustes ja otsid lahendusi, õpid sa midagi, mis parandab su seksielu ja muudab seda, kuidas mõistad seda, et sa oled seksuaalne olend. Ja avastad, et isegi kui sa end nii ei tunne, oledki juba seksuaalselt terviklik ja terve,“ kirjutab autor Emily Nagoski sissejuhatuses. „Nii ütleb teadus. Võin seda tõestada.“Seksuaalhariduse koolitaja Emily Nagoskil on Indiana ülikoolist doktorikraad tervisekäitumises väitekirjaga inimeste seksuaalsuse teemal. Pärast kaheksat aastat lektorina töötamist reisib ta nüüd ringi, koolitades tervishoiutöötajaid, üliõpilasi ja muid huvilisi seksuaalse heaolu teemal üle kogu maailma.
Понравилось, что мы предложили?